BOKTIPS. De flesta känner nog till och har kanske också läst George Orwells dystopiska roman 1984. Lis Lovén uppmärksammar ett mindre känt verk av författaren ‒ ”Nere för räkning i Paris och London” som skrevs 1933 och 90 år senare utkom i en svensk nyöversättning.
BOKTIPS. Lis Lovén har läst två essäsamlingar, av Nobelpristagaren Albert Camus, som nu finns samlade i en aktuell volym ”Bröllop och Sommar”. ”Språket är underbart måleriskt,” skriver Lovén.
LITTERATUR. När jag sommaren 1963 som nittonåring reste ner till Israel för att arbeta på kibbutzen Neot Mordekhai i norra Galileen hade jag med mig i ryggsäcken både Artur Koestlers Israelbok ”Löfte och uppfyllelse” och Lászlo Hámoris nyutkomna ”Israel, löftet som infriades”. Båda var till nytta.
LITTERÄRA KLASSIKER. ”Den här klassikern har i alla fall en stram högtidlig skönhet, vilket är mer än vad man kan säga om cyberrymdens pseudovetenskapliga gegga av skriverier,” anser Jesper Nordström som läst ”Vril av Edward George Earle Bulwer-Lytton. Men han konstaterar också att detta är högertomtarnas sci-fi-favorit.
SHAKESPEARE. Bengt Eriksson har läst Tova Gerges tolkningar av Shakespeares sonetter och tycker att de är bra. Men reflekterar samtidigt över den svåra konsten att översätta.
LITTERÄRA KLASSIKER. Det är med blandade känslor som Jesper Nordström har läst Oswald Spenglers klassiska verk ”Västerlandets undergång”. Likväl konstaterar Nordström att det rör sig om ett oroande verk vars idéhistoriska betydelse vi inte kan bortse från.
LITTERÄRA KLASSIKER. När det gäller vara en röst i samhället är det verkligen ingen som slår Bertrand Russell. Likt en filosofins Keith Richards navigerade han järnhårt genom 1900-talets alla stora skeenden.